Informácie o projekte

Pre lepšiu orientáciu vo formulári ÚNSS na žiadosť o pomoc z grantového programu budeme k jednotlivým položkám používať totožné číslovanie, aké je použité v spomínanom formulári.

3. Cieľ projektu (Prečo chcete uskutočniť tento projekt?)

Zámerom projektu musí byť pozitívne ovplyvniť stav alebo situáciu. Niekedy sa nám znenie, formulácia cieľa ponúka sama, inokedy musíme venovať trochu viac času a prípravy na jeho formuláciu. 
Cieľ musí korešpondovať s podmienkami, ktoré sú uvedené v grantovej schéme. Nemožno totiž žiadať o podporu projektu, ktorý rieši iné problémy, ako sú zámery pomoci grantovej schémy (ak je fond určený na nákup materiálno-technické vybavenie organizačnej zložky, nemožno žiadať peniaze na usporiadanie vianočného posedenia). Z tohto dôvodu je veľmi dôležité si dôkladne preštudovať vyhlásenie výzvy a podmienky podávania projektov.
Cieľ projektu je najjednoduchšie charakterizovať ako to, čo projektom chceme dosiahnuť, ako pozitívne chceme zmeniť nepriaznivý stav veci.
Pri formulácii cieľa musíme prihliadať na to, či je dosiahnuteľný. I keď každý projekt predstavuje určité riziko, ak hneď v úvode projektového spisu uvediete nereálny cieľ, ostatné časti sú tým pádom nezmyselné, pretože neexistujú aktivity, ktoré by zabezpečili  realizáciu nereálneho cieľa (vypracovanie celého formulára musí pôsobiť kompaktne, jednotne). Avšak neobávajme sa, znenie cieľa možno preformulovať i neskôr, keď budete vypracovávať ďalšie časti formulára a zistíte, že nie je vo vašich možnostiach (personálnych, finančných, legislatívnych,...) dosiahnuť cieľ.
V cieli je nutné pomenovať zmeny, ktoré chceme dosiahnuť. Žiadna vykonaná aktivita nesmie byť samoúčelná. Ak napríklad chceme zlepšiť úroveň komunikačných zručností zrakovo postihnutých, musíme objasniť i význam, ktorý toto zlepšenie prinesie. 
Charakterizujte i čiastkové ciele, ktorých postupná realizácia vás privedie ku cieľu konečnému. Čiastkové ciele nemusia byť vždy usporiadané chronologicky, pretože niektoré sa môžu časovo prelínať. Ak si určite čiastkové ciele, je to i pomôcka pre vás. Vzťah čiastkových cieľov ku konečnému cieľu totiž možno prirovnať k jednoduchej matematickej operácii. Súčet čiastkových cieľov musí dokopy dať cieľ konečný. Netreba však rozpisovať všetky aktivity na dosiahnutie cieľa, na to bude priestor ďalej. Pod čiastkovými cieľmi sa skôr chápu administratívne, technické, obsahové a personálne zabezpečenie projektu.

4. Charakteristika projektu
	
Charakteristika projektu by mala byť najobsiahlejšou časťou formulára. 
Ide o ideovú, nosnú časť, ktorá má hodnotiteľa presvedčiť o potrebe a zmysluplnosti realizácie projektu. Treba trochu obšírnejšie rozpísať obsah cieľa.
Cieľ vychádza z aktuálnych potrieb, ktoré pramenia z aktuálnej situácie. Súčasný stav treba analyzovať práve v tejto časti formulára. Treba zistiť čím viac potrebných informácii o stave riešenia problémov, na ktoré sa problém zameriava. Ak sú potenciálne riešenia, výstupy z predkladaného projektu už v dobe vypracovávania projektu prístupné pre cieľovú skupinu z časového, geografického, finančného i personálneho, projekt stráca význam a jednotlivé štruktúry sa, ľudovo povedané, dupľujú (napr. ZO chce realizovať výcviky sociálnej rehabilitácie a žiada na to finančnú podporu, pričom tieto služby adresne a bezplatne poskytuje krajské stredisko). V takomto prípade je veľmi pravdepodobné, že projekt podporený nebude.
Analýza stavu problematiky vám pomôže lepšie pochopiť i možnosti riešenia. Je vhodné vyhľadať a oboznámiť sa s riešením podobných problémov v iných regiónoch, či dokonca krajinách (výmena dobrej praxe). Tieto riešenia však netreba prijímať nekriticky, ale vždy treba zvažovať ich realizácia v špecifických podmienkach typických pre región, oblasť, kde pôsobí riešiteľ. Znalosť problematiky takisto môže ovplyvniť mienku hodnotiteľa. V tejto časti hovoríme o riešeniach, ktoré sa týkajú projektu obsahovo, nie technicky. Teda treba spomenúť, ako chceme, budeme riešiť dané problémy napríklad aké metódy a postupy použijeme. Informáciou, ktorá má možno trochu technickejší charakter, ale je priamo spojená s realizáciou projektu je odôvodnenie času, termínu, kedy sa daná aktivity, problém budú riešiť (napr. klub bude fungovať v piatok od 17.00 do 19.00, pretože potenciálny záujemcovia vo väčšine prípadov pracujú a skôr by sa dostaviť nemohli,...)
Ak plánujeme dosiahnuť cieľ prostredníctvom viacerých aktivít, musíme ich postupnosť naplánovať (človek sa nebude učiť ovládať špeciálne počítačové programy, pokiaľ neovláda základné klávesnicové zručnosti). Jednotlivé kroky musia byť logicky a zmysluplne uvedené a spracované.
Nemenej podstatnou a dôležitou časťou tohto bloku je opis očakávaných, odhadovaných výsledkov a dopadov na cieľovú skupinu (ide o význam výsledkov, nie kvantifikované údaje, ktoré sa uvádzajú v neskorších bodoch formulára). 
Výhodou projektu je, ak sa jeho výstupy, spôsoby riešenia budú môcť používať a realizovať aj v budúcnosti. Ide v podstate o trvalú udržateľnosť , čo predstavuje akúsi pridanú hodnotu, ktorá počas samotnej realizácie projektu nemusí byť vôbec zrejmá alebo podstatná. V konečnom dôsledku však môže priniesť osoh pre širšiu skupinu, nielen pre priamych prijímateľov (cieľovú skupinu).

5. Cieľová skupina (Pre koho je určený váš projekt?)

Môžete určiť niekoľko stupňov, rovín cieľových skupín. Vo všeobecnosti je charakteristickým znakom grantového programu ÚNSS to, že konečnou cieľovou skupinou sú vždy zrakovo postihnutí ľudia. 
Nie vždy však musia byť priamo prijímateľmi pomoci, služieb v rámci realizácie projektu. Cieľovou skupinou môže byť i verejnosť, pracovníci úradov, škôl a podobne. Vtedy sa jedná o zvýšenie povedomia „zdravej“ verejnosti, cieľom ktorej je zlepšiť mieru akceptácie zrakovo postihnutých, a tým i zlepšiť možnosti integrácie v danom regióne. 
Vždy teda treba uviesť všetky skupiny, na ktoré bude mať projekt dosah. Najjednoduchšie je asi rozčlenenie skupín na:
-	primárne cieľové skupiny (ľudia, ktorí budú priamo ťažiť z projektu, príjemcovia pomoci, prípadne absolventi kurzov, školení,...)
-	sekundárne cieľové skupiny (ľudia, ktorých sa projekt dotkne nepriamo, alebo budú z výsledkov a riešení projektu ťažiť po jeho skončení – napr. rehabilitační inštruktori, ktorí sa zúčastnia projektu; zrakovo postihnutí vo všeobecnosti, ak sa vypracuje metodika,...)
Množstvo a rozsah cieľových skupín takisto môže ovplyvniť rozhodovanie hodnotiteľa, pretože i to je ukazovateľom významu projektu. Nemôžete však skĺznuť do vymenovávania všetkých ľudí, ktorí sa na realizácii projektu zúčastnia (šofér, ktorý dovezie ľudí na kurz,...), ale zamerať sa na skupiny, ktorých osobný alebo profesionálny život môže realizácia projektu pozitívne ovplyvniť.

6. Časový plán organizácie aktivít súvisiacich s realizáciou projektu

Časový plán realizácie je dôležitým ukazovateľom, ktorý hodnotiteľovi môže napovedať, nakoľko sú riešitelia projektu schopní logicky si usporiadať harmonogram a postupnosť jednotlivých krokov pri realizácii projektu. 
Pokiaľ ide o grantový program ÚNSS, hodnotiteľ môže brať do úvahy, či sa niektoré aktivity, zvlášť tie, ktoré sa opierajú o podporu profesionálnych pracovníkov ÚNSS, nekonajú v čase určenom na celoslovenské aktivity (napr. kolízia s konaním akcie Biela pastelka). Vykonať tieto aktivity nie je nemožné, ale musia byť včas konzultované  s danými pracovníkmi a táto „negociačná“ fáza, fáza dohody by mala byť takisto zahrnutá v časovom pláne realizácie.
Jednotlivé aktivity treba uviesť v chronologickej postupnosti (niekedy sa niektoré aktivity môžu časovo prelínať, vtedy treba dať ako prvú aktivitu, ktorá začína skôr – ak napr. priebežne prebieha príprava obsahová príprava a príprava vhodných priestorov), aby bolo už na prvý pohľad jasné a čitateľné, ako sa z hľadiska efektívneho využitia času zabezpečí úspešná realizácia projektu.
Aktivity by mali súvisieť so snahou splniť čiastkové ciele (technická stránka projektu – vybavenie priestorov, ubytovania, stravy,...), ale i hlavný cieľ projektu (aktivity spojené priamo s napĺňaním obsahu projektu – realizácia kurzov, príprava metodiky, ...)  
Je dobré uviesť i konkrétne zodpovedné osoby za realizáciu jednotlivých aktivít. To takisto môže pozitívne ovplyvniť rozhodovanie hodnotitelia, pretože napovedá o úrovni organizačného zabezpečenia realizácie projektu.

7. Program akcie

V tejto časti je potrebné bližšie charakterizovať časovú štruktúru aktivít, ktoré sa priamo vzťahujú k obsahu projektu. Aktivity môžu byť rôzne, s rôznou intenzitou a časovou náročnosťou (viacdňová pobytová akcia, pravidelná činnosť klubového charakteru,...)
U jednorazových akcií je nutné uviesť tieto údaje:
-	začiatok a koniec akcie (ak je to možné, uviesť i miesto konania)
-	časový harmonogram akcie (čas príchodu, čas odchodu, čas aktívnej práce a uviesť názov aktivity s ňou spojenej, čas oddychu, v prípade viacdňových akcií i denný režim)
V prípade pravidelných činností sú nutné tieto údaje:
-	určiť dĺžku trvania aktivít z hľadiska dlhodobého (napr. od januára do septembra)
-	termín realizácie pravidelných stretnutí, činností (určiť deň i hodinu)
-	miesto realizácie aktivít  
-	obsah stretnutí, aktivít
Táto časť formulára má skôr technický charakter, ale netreba zabúdať na to, že jednotlivé aktivity v rámci akcie musia byť naplánované tak, aby ich bolo možné realizovať. Treba prihliadať na schopnosti a možnosti účastníkov, na únavu,... Avšak je nutné naplánovať tak, prínos akcie bol adekvátny vynaloženým finančným prostriedkom.  

8. Programoví garanti projektu

Táto položka je dôležitá najmä preto, že je ukazovateľom schopnosti a pripravenosti organizátora odborne zabezpečiť obsahovú náplň projektu. Programovým garantom musí byť človek, ktorý má s riešením jednotlivých aktivít, problémov skúsenosti. Údaje o odbornosti, ale i prísľube účasti programových garantov musia byť overiteľné. Vždy treba uviesť konkrétne mená a ich funkciu, zamestnanie, prípadne odbornosť.
V tejto položke je dobré uviesť i ľudí zodpovedných za koordináciu realizácie jednotlivých aktivít.

9. Spolupráca v rámci projektu

Netreba podceňovať obsah tejto položky, pretože aj množstvo a význam ľudí, ktorí spolupracujú na realizácii projektu môže ovplyvniť rozhodovanie hodnotiteľa.                         Niektoré projekty môže organizačne aj obsahovo zabezpečiť samotná organizačná zložka, ktorá o podporu z grantovej schémy žiada, ale je vhodné, aby realizátor uviedol všetkých ľudí, organizácie, úrady, s ktorými počas riešenia projektu komunikuje. 
Ak riešiteľ projektu v rámci jeho realizácie spolupracuje s viacerými odborníkmi, inštitúciami, úradmi, dodáva to projektu na význame i na jeho dosahu. Pri výbere spolupracovníkov však treba prihliadať na ich vhodnosť a odbornosť.
Spoluprácu môže predstavovať napr. obecný úrad, ktorý vám zabezpečí priestory na realizáciu aktivít, úrad práce, ktorý zabezpečí odbornú prednášku,...
Niekedy sa údaje v tejto položke môžu zhodovať s odbornými garantmi.

10. Propagácia

Pod pojmom propagácia rozumieme široký zoznam aktivít určených na rozšírenie informácii o realizácii projektu, úspechoch  a dopadoch jednotlivých aktivít v rámci jeho riešenia.
Propagácia môže prebiehať na viacerých úrovniach a jej rozsah súvisí s rozsahom samotného projektu. V podstate platí pravidlo: čím väčší projekt, tým väčšia propagácia.
Formy propagácie by sme mohli rozdeliť podľa štruktúr (skupín ľudí, ktorých má osloviť) nasledovne: 
-	šírenie informácií vnútri skupiny zrakovo postihnutých (najmä medzi účastníkmi projektu a inými zrakovo postihnutými); táto forma sa zvyčajne nedá kvantifikovať a je pre ňu typická skôr ústna forma šírenia; slúži ako inšpirácia, najmä, ak výsledky projektu boli pozitívne
-	šírenie medzi relevantnými odborníkmi (informovanie o spôsoboch realizácie a výsledkoch projektu, o metódach práce, prizvanie relevantných odborníkov k účasti na projekte,...); táto forma môže byť zážitková, písomná, ale i ústna
-	informovanie širšej verejnosti o realizácii projektu, o jeho cieľoch, výsledkoch a prínosoch,...; väčšinou vo forme mediálnych správ a vyhlásení (regionálne, ale i celonárodné, televízie, rozhlasové stanice, denníky, noviny,...)

11. Výsledky (výstupy, ktoré chcete dosiahnuť realizáciou projektu) 

Výsledky môžete vyjadriť kvalitatívne i kvantitatívne. 
Medzi kvantitatívne ukazovatele patrí napríklad:
-	počet ľudí zúčastnených na projekte (rozdeliť podľa druhov cieľových skupín)
-    počet, množstvo realizovaných aktivít a akcií, seminárov, školení
-	počet ľudí zúčastnených na jednotlivých aktivitách (koľko ľudí absolvuje kurz, pobytovú akciu,…)
-	počet vydaných publikácií, metodických príručiek, zborníkov, v prípade kultúrnych akcií počet dokumentačných materiálov (CD nosiče, obrazové publikácie, literárne zborníky,…)
Za kvalitatívne ukazovatele môžeme považovať napríklad:
-	zvýšenie povedomia bežnej populácie o živote zrakovo postihnutých
-	zefektívnenie spolupráce medzi relevantnými inštitúciami (školou a KS, alebo ZO,…)
-	zlepšenie podmienok pre činnosť a kvalitu práce klubov, ZO, KS,… 

12. Stručné odporúčanie projektu

O odporúčanie projektu treba požiadať človeka, ktorý vie objektívne posúdiť hodnotu, potenciálny prínos i realizovateľnosť projektu zo strany žiadateľa.  Takisto by mal vedieť zohľadniť regionálne špecifiká, ktoré sa projektu môžu týkať (počet aktívnych členov, možnosti na spoluprácu, na propagáciu,…)
Odporúčanie by nemal písať človek, ktorý sa sám bude podieľať na realizácii projektu. 
Pri odporúčaní treba uviesť:
-	meno 
-	funkciu a zamestnanie
človeka, ktorý odporúčanie vypracoval.
Toto stručné odporúčanie dáva osoba (zamestnanec alebo člen ÚNSS), pričom je potrebné dodržať nasledovné:
•	odporúča osoba, ktorá má skúsenosti s tvorbou alebo realizáciou projektov a tak vie posúdiť kvalitu predkladanej žiadosti,
•	v prípade projektov, ktoré sú zamerané na výučbu počítačových alebo klávesnicových zručností, projekt musia odporučiť pracovníci oddelenia CETIS Úradu ÚNSS,
•	v prípade projektov, ktoré sú zamerané na sociálnu rehabilitáciu, projekt musia odporučiť metodici ÚNSS,
•	Základným organizáciám udeľuje odporúčanie člen Krajskej rady, pracovník Krajského strediska alebo pracovník radu ÚNSS,
•	Krajským radám a Krajským strediskám udeľuje odporúčanie člen Krajskej rady, pracovník Krajského strediska alebo pracovník Úradu ÚNSS,
•	projekt nemôže odporúčať sám predkladateľ, osoba zapojená do projektu ani člen Grantovej komisie ÚNSS.